Európa modern egységesülése és tagozódása - Nemes Nagy, József; Szabó, Pál (Tér és Társadalom, 2016)
Horváth Gyula kutatói életpályáján a kezdetektől központi szerepet játszott az európai térfolyamatok és regionális politika kutatása. A szerzők e tanulmánnyal tisztelegnek emléke előtt. A tanulmány különböző térbeli léptékekben mutatja be az európai térszerkezeti tagozódás stabil és változó elemeit, a területi fejlettségi különbségek alakulásának tendenciáit. Ezen belül részletesen foglalkozik a makroregionális tagozódás meghatározó földrajzi dimenzióival, az égtájak szerinti sokelemű különbségeket és a centrum-periféria megosztottságot létrehozó tényezőkkel és folyamatokkal. Az írás felidézi a területi egyenlőtlenségek térszerkezeti sajátosságait generalizáltan bemutató, sok esetben az eltérő konfigurációkat kiemelő, a tudományos és publicisztikai forrásokban egyaránt gyakran felbukkanó grafikus modelleket. A tanulmány áttekinti az országokon belüli térségi szintek és térfelosztások kérdéskörét, a regionális egységek szerepében meglévő különbségeket, a térfelosztások változásait. Az Európai Unió regionális politikai cél- és eszközrendszerének, a regionális politika főbb szakaszainak bemutatása mellett – a 2004-2014 időszakra vonatkozóan – a közösségen belüli pénzügyi transzfereket külön is elemzi. A szerzők szerint ez utóbbi témakör társadalmi és politikai megítélése, az egyes országok esetében meglehetősen egyoldalú. Az országokon belüli területi fejlettségi különbségeket tekintve Európában mindmáig kimutatható az országos gazdasági fejlettségi szint és a belső differenciáltság közötti negatív korreláció. A tanulmány egyrészt állást foglal az európai és hazai regionális politikában újabban tapasztalható egyoldalú városközpontú fordulattal szemben, elsősorban azért, mert e megközelítés veszélyezteti a területi konvergenciacélok elérését. Másrészt rámutat a kontinens globális beágyazottságának jelentőségére, az országos szintű szabályozás még ma is meghatározó súlyára a területi irányításban. Kiemelt jelentőségű problémakörként jelöli meg a határok változó szerepét a kontinens modern történetében és napjaink aktuális történéseiben.